TEORI, MASTER VÅREN 2005. FORELESNINGSPLAN

A. Innledning. Grunnlagsteoretiske posisjoner og vitenskapsfilosofi
11. mars Innledning og oversikt MNH
	Pensumoversikten i guiden
	Mjøset, Sju teser om positivismekritikkens utfordringer ved århundreskiftet. 	2003. 21
	*Barnes, The Elements of Social Theory, 1995 (begynn på denne) 118

16. mars Grunnlagsteoretiske posisjoner: individualisme, rasjonalisme, interaksjonisme, konstruktivisme Lars Mjøset
	*Barnes, The Elements of Social Theory, 1995 118
	Mjøset, Sju teser om positivismekritikkens utfordringer ved århundreskiftet. 	2003. 21
	Granovetter, Economic Action and Social Structure: The Problem of 	Embeddedness, 1985 24

18. mars Sosiologi og vitenskapsfilosofi — Teori, lover, forklaring og hverdagskunnskap Lars Mjøset
	Glaser & Strauss, The Discovery of Grounded Theory, kap. 1-2, 1967 43
	Merton, Manifest and Latent Functions, 1948 33
	Boudon, Theories of social change, 1986, kap. 3 28
	Abbott, Of Time and Space, 1997 33

OPPGAVE 2, desember 2001

Begrepet om mellomnivåteorier har spilt en viktig rolle i refleksjonene omkring sosiologiens vitenskapsteori.

1. Gjør rede for Mertons begrep om mellomnivåteorier.

2. Finner du begreper som tilsvarer mellomnivåteorier hos nyere sosiologiske teoretikere? Velg minst en annen teoretiker fra pensum og drøft forskjeller og likheter i forhold til Merton.

3. Gi til slutt dine egne synspunkter på følgende spørsmål: Kan sosiologien klare seg uten mellomnivåteorier?

Sett som overskrift: MELLOMNIVÅTEORIER I SOSIOLOGIEN

B. Handlinsteoretiske perspektiver

30. mars Selvet (1)— Chicagoskolen og interaksjonismen Lise Kjølsrød
	*Mead, Mind, Self and Society, 1934 100
	Goffman, Role Distance, 1961 68
	[*Barnes, The Elements of Social Theory, kap. 4 : 94-103]

OPPGAVE C, desember 2000

Roller, normer og selvets identitet er sentrale begreper i sosiologiske teorier om interaksjon.

1. Gjør rede for Goffmans interaksjonisme, med vekt på hans begrep om rolledistanse.

2. Det framheves ofte at Goffman bruker normbegrepet på en måte som skiller seg fra andre rolleteorier. Drøft dette med referanse til en av de andre tilnærmingene til rollebegrepet som du finner på pensum (f. eks. Parsons strukturfunksjonalisme slik Barnes framstiller den).

3. Gjennom sin analyse av rolledistanse kommer Goffman også fram til et bestemt syn på selvets identitet. Sammenlikn dette synet med en av de andre tilnærminger til selvets identitet som du finner på pensum (f. eks. Douglas, Mead, Giddens eller andre).

Sett som oversikt: ROLLER, NORMER OG SELVETS IDENTITET

OPPGAVE 2, juni 2003

Interaksjonismen baserer seg på et syn på mennesket som grunnleggende dialogisk. 

A.	Gjør rede for grunntrekkene i interaksjonismen. Legg særlig vekt på hvordan man med et interaksjonistisk perspektiv vil forklare handling.

B.	Det har vært diskutert hvorvidt Goffman kan kalles interaksjonist. Gjør rede for  Goffmans ”Role Distance” og diskuter denne opp mot din besvarelse av A.

C.	Diskuter hvorvidt et interaksjonistisk perspektiv kan kobles til  makroanalyser. Ta gjerne utgangspunkt i Barnes’ diskusjon.

Sett som overskrift: INTERAKSJONISME

OPPGAVE 2, juni 2004

Interaksjonismen baserer seg på et menneskesyn som grunnleggende dialogisk.
I. Gjør rede for grunntrekkene i interaksjonismen. Legg særlig vekt på hvordan man i et interaksjonistisk perspektiv vil forklare handling.
II. Det har vært diskutert hvorvidt Goffman kan kalles interaksjonist. Gjør rede for Goffmans "Role Distance" og diskuter dette opp mot din besvarelse av I.
III. Diskuter hvorvidt et interaksjonistisk perspektiv kan kobles til makroanalyser. Ta gjerne utgangspunkt i Barnes' diskusjon.

Sett som overskrift: INTERAKSJONISME
Alle delene teller like mye.

1.april Selvet (2) — Å ta den andres perspektiv Stein Bråten
	*Mead ( se ovenfor) Se også kap.3 og 4 i Bråten: Kommunikasjon og samspill 	- fra fødsel til 	alderdom. 100
	*Taylor, Autentisitetens etikk, 1991 (begynn på denne) 121

OPPGAVE C, desember 2003 

George Herbert Mead er den sentrale inspirasjonskilden i sosiologisk forståelse av selvet.

1.	Gjør rede for Meads teori.

2.	Vis hvordan Meads teori er utfordret i de senere år.

3.	Når det gjelder utformingen av moderne menneskers selv og selvoppfatninger, legger forfattere i varierende grad vekt på refleksivitet (Giddens), impulsivitet (Turner) og institusjonell nødvendighet (Douglas). Drøft bidrag fra minst to av disse, eller fra andre som er representert i pensum.   

Sett som overskrift: UTVIKLING AV SELV OG SELVOPPFATNINGER

6. april Teorien om rasjonelle valg Ole Jørgen Skog
	Coleman, «Social Theory, Social Research and a Theory of Action», 1986 27
	*Elster, Jon, Nuts and Bolts for the Social Sciences, 1989 102
	[*Barnes, The Elements of Social Theory, kap. 1]

OPPGAVE 1, juni 2001

I sin artikkel «Of time and space» går Andrew Abbott inn for å gjenreise Chicagoskolens program for sosiologi som en motvekt mot det variabelorienterte forbildet som etter hans mening har dominert i etterkrigstiden.

A. Gjengi hva Abbott anser som Chicagoskolens hovedbudskap.

B. I artikkelen «Social Theory, Social Research, and a Theory of Action» oppsummerer James Coleman noen linjer i det 20. århundres amerikanske sosiologi. Sammenlikn hans perspektiv med det perspektivet som Abbott gir på den amerikanske sosiologiens utvikling.

C. Gi din egen vurdering av Chicagoskolens aktualitet, og knytt argumentasjonen til et spesielt forskningsområde innen sosiologien (hvilket er valgfritt).

Sett som overskrift: Chicagoskolens aktualitet

8. april Utilsiktede konsekvenser av sosial handling Ole Jørgen Skog
	*Elster, Jon, Nuts and Bolts for the Social Sciences, 1989 102
	Schelling, Thermostats, Lemons and other Families of Models, 1978 51

C. Makroperspektiver

13. april Funksjonalisme, funksjonalismekritikk og nyfunksjonalisme (systemteoretisk konstruktivisme) Gunnar Aakvaag
	Merton, Manifest and Latent Functions, 1948 66
	[*Barnes, The Elements of Social Theory, kap. 2] 118
	Luhmann, Risk, a Sociological Theory, 1993 31

OPPGAVE A, desember 1999

Begrepet om mellomnivåteorier har spilt en viktig rolle i refleksjonene omkring sosiologiens vitenskapsteori.

1. Gjør rede for Mertons begrep om mellomnivåteorier.

2. Gjør rede for Elsters begrep om mekanismer.

3. Drøft forskjeller og likheter mellom disse to begrepene.

Sett som oversikt: MELLOMNIVÅTEORIER OG MEKANISMER

OPPGAVE 2, juni 2001

Sosiologien preges i dag av flere generelle teoribygninger (grunnlagsteori) og av en rekke ledende teoretikere som ofte har motstridende hovedsynspunkter.

A. Velg to representanter for sosiologisk grunnlagsteori (aktuelle navn på pensum er Bourdieu, Giddens, Habermas, Luhmann, Elster, Coleman, Foucault, men du kan også velge andre) og gi en kort framstilling av deres hovedsynspunkter.

B. Drøft hvorvidt de to har noe forhold til det Merton kaller for teoretisering på mellomnivået («middle range theories»).

C. Drøft hvordan de grunnlagsteoriene du har behandlet ville forsvare sin status som et nødvendig grunnlag for empirisk sosiologisk forskning. Bruk gjerne eksempler fra et utvalgt sosiologisk forskningsområde som illustrasjon.

Sett som overskift: To sosiologiske grunnlagsteorie

15. april Teorier om modernitet
	*Taylor, Autentisitetens etikk, 1991 Gunnar Aakvaag
	Giddens, The consequenses of modernity, kap 1, 1990 121
	Habermas, Kraften i de bedre argumenter, 1999 52
	Beck, Risk Society, kap 1 1986 65

OPPGAVE 1, desember 1998

Det er snart bare et år igjen til vi går inn i år 2000. Om vi sammenlikner med forrige århundreskifte, har oppfatningene av risiko i det vestlige, industrialiserte samfunnet forandret seg betraktelig.

A) Legg fram Ulrich Becks analyse av forskjellene mellom klassesamfunnet og risikosamfunnet.

B) Becks analyse legger vekt på globale miljøproblemer som nye risikoer i dagens verden. Bortsett fra disse, hvilke andre typer risikoer mener du vi finner i dagens verden? Drøft særlig om noen av klassesamfunnets risikoer fortsatt kan påvises i dagens verden. (I drøftingen bør du skille mellom den rike og den fattige delen av verden.)

C) For tiden diskuteres den såkalte «år 2000-problematikken» (knyttet til at mange av hukommelsesbrikkene i våre datamaskiner ikke kan oppfatte skiftet fra 1999 til år 2000 på en riktig måte. Tenk deg at du skal gjøre en sosiologisk undersøkelse med vekt på risiko-oppfatninger som kommer fram i diskusjonen av denne problematikken. Finn fram til en problemstilling, gjør rede for relevante teorier (eventuelt med henvisning til tidligere deler av besvarelsen din) og skissér et opplegg for datainnsamling og prosjektframdrift. Du skal starte undersøkelsen våren 1999 og avslutte den på høsten i år 2000.

Sett som overskrift: RISIKO VED ÅRHUNDRESKIFTET 

OPPGAVE 1, juni 2003

Risiko tematiseres av Beck og Luhmann.

A.	Gjør rede for Becks perspektiv (og begrep).

B.	Gjør rede for Luhmanns perspektiv (og begrep).

C.	Diskuter Beck og Luhmann i forhold til hverandre. Belys særlig hvordan deres forståelse av risiko henger sammen med deres forståelse av det moderne samfunnet.

Sett som overskrift: RISIKO

20.apr Kritisk teori: Habermas Gunnar Aakvaag
	Habermas, Kraften i de bedre argumenter, 1999 65
	Skjervheim, Deltaker og tilskodar, 1957 12

 
D. Kritiske perspektiver

22. april Kritisk teori: Feministisk sosiologi mellom etnometodologi og poststrukturalisme Karin Widerberg
	Smith, Telling the truth after postmodernism, 1999 40
	Scott, Experience, 1992 18

27. april Spørsmål og oppgaver MNH

OPPGAVE 3, desember 1998

Flere av forfatterne representert på pensum tar opp sosiologiens forhold til det samfunnet som studeres.

A) Gjør rede for hovedlinjene i Hans Skjervheims skille mellom deltaker og tilskuer.

B) Også andre forfattere på pensum legger vekt på deltakerperspektivet, og de fleste av disse har en klarere sosiologisk orientering. Drøft synspunktene til en slik forfatter, med vekt på hvordan de utfyller Skjervheims mer filosofiske drøfting.

C) Velg så en pensumforfatter som primært inntar en tilskuerholdning til samfunnet. Hvilke hovedforskjeller ser du mellom et slikt perspektiv og de deltakeroriente tilnærmingene du tidligere har drøftet.

(Du står fritt i valget av pensumforfattere. Her er en liste over noen som faller inn under de forskjellige synspunktene: 
Deltakerperspektiv: Bourdieu, Becker, Giddens, Smith,
Tilskuerperspektiv: Elster, Merton, Coleman. 
Men du kan også velge andre.)

Sett som overskrift: SOSIOLOGIEN I SAMFUNNET

OPPGAVE 3, desember 2001

1. Gjør rede J. Habermas’ analyse av forholdet mellom livsverden og system.

2. Gjør rede for D. Smiths analyse av forholdet mellom herredømmerelasjoner 
(«relations of ruling») og kvinners dagliglivserfaringer.

3. Drøft hvorvidt Smith representerer en form for samfunnsvitenskapelig teoridannelse som kan sammenliknes med Habermas’ kritiske teori.

Sett som overskrift: SMITH OG HABERMAS

29. april Bourdieu Arild Danielsen
	Bourdieu og Waquant, Den kritiske ettertanke. Grunnlag for samfunnsanalyse, 	1993 19
	Bourdieu, «The forms of capital», 1986 17
	*Bourdieu, The Logic of Practice, 1994, del I, 1-6 86

OPPGAVE C, desember 1999

1. Gjør rede for Dorothy E. Smiths kritikk av den måten hun mener sosiologi tradisjonelt praktiseres og skrives på.

2. Sammenlikn Smiths kritikk av sosiologien med den kritikk du finner hos Bourdieu.

3. Drøft hvorvidt Smith representerer en form for kritisk teori som kan sammenliknes med Habermas’ kritiske teori.

Sett som oversikt: SMITH, BOURDIEU OG HABERMAS

OPPGAVE C, juni 2000

«The preconstructed is everywhere» (p. 235), sier Pierre Bourdieu i sine samtaler med Loic Wacquant, og insisterer på at sosiologene ikke må «la den sosiale verden konstruere objektene for oss». Han mener sosiologene selv må konstruere objektene for sine studier.

1. Gi en utlegning av den type konstruktivisme som Bourdieu står for. (Wacquant kaller den i en fotnote til den engelske utgaven for «strukturell konstruktivisme», og du må gjerne bruke det begrepet.) Gjør rede for hvordan denne konstruktivismen er en kritikk av fenomenologiens posisjon.

2. Hvordan skiller Bourdieus form for konstruktivisme seg ut fra konstruktivisme i sterk forstand? Velg en forfatter på pensum: Foucault eller Luhmann er de mest relevante kandidatene.

3. Hvordan vil du — i lys av din drøfting under punkt 1 og 2 — karakterisere en ikke-konstruktivistisk posisjon? Velg igjen en forfatter på pensum (Elster, Boudon, Merton, Coleman, men også en rekke andre, må sies å stå for en slik posisjon).

Sett som overskrift: KONSTRUKTIVISME OG IKKE-KONSTRUKTIVISME

OPPGAVE 3, desember 2002

Skjervheim, Bourdieu og Smith bruker alle obejktiveringsbegrepet.

A.	Gjør rede for hva de respektive teoretikerne legger i begrepet.

B.	Bruk begrepet for å presentere og diskutere Bourdieu og Smith sin kritikk av sosiologi og deres forslag til hvordan sosiologi bør utøves.

C.	Velg et konkret eksempel på forskningstema, f.eks. arbeidsløshet eller prostitusjon. Illustrer hvordan objektivering her – i Skjervheim, Bourdieu og Smith sin forstand – kan ytre seg.

Sett som overskrift OBJEKTIVERING

OPPGAVE B, desember 2003 

«The preconstructed is everywhere» (p. 235), sier Pierre Bourdieu i sine samtaler med Loic Wacquant, og insisterer på at sosiologene ikke må «la den sosiale verden konstruere objektene for oss». Han mener sosiologene selv må konstruere objektene for sine studier.

1. Gi en utlegning av den type konstruktivisme som Bourdieu står for. (Wacquant kaller den i en fotnote til den engelske utgaven for «strukturell konstruktivisme», og du må gjerne bruke det begrepet.) Gjør rede for hvordan denne konstruktivismen er en kritikk av fenomenologiens posisjon.

2. Hvordan skiller Bourdieus form for konstruktivisme seg ut fra konstruktivisme i sterk forstand? Velg en forfatter på pensum: Foucault eller Luhmann er de mest relevante kandidatene.

3. Hvordan vil du — i lys av din drøfting under punkt 1 og 2 — karakterisere en ikke-konstruktivistisk posisjon? Velg igjen en forfatter på pensum (Elster, Boudon, Merton, Coleman, men også en rekke andre, må sies å stå for en slik posisjon).

Sett som overskrift: KONSTRUKTIVISME OG IKKE-KONSTRUKTIVISME

OPPGAVE 1, juni 2004

Pierre Bourdieu forsøker å etablere en sosiologi som overskrider todelingen mellom subjektivisme og objektivisme.

1. Vis hvordan dette kommer til uttrykk i hans 
	a) handlingsteori (stikkord:habitus)
	b) samfunnsteori (stikkord: sosiale felt)
	c) maktteori (stikkord: kapital)

2. Også andre forfattere på pensum ønsker å bygge bro over den kunnskapsteoretiske todelingen mellom subjektivisme og objektivisme. Velg en av dem og sammenlign med Bourdieu.

Sett som overskrift: SUBJEKTIVISME OG OBJEKTIVISME

Del 1 og del 2 teller like mye.

E. Teorier om spesifikke samfunnsforhold

4. mai Klasse og lagdeling MNH
	Goldthorpe, Class analysis and the reorientation of class theory, 2000 23
	Goldthorpe, Social class and the differentiation of employment contracts, 2000 	13
	Wright, Class Analysis, 1997 44
	Bourdieu, The social space and the genesis of groups, 1979 21

OPPGAVE 2, desember 2002

I pensum diskuteres utdanningens klassestruktur
		
A.	Hvordan kan reproduksjon av klasseforskjeller (innen utdanning) forklares ? Gjør rede for to forskjellige perspektiver på dette.

B.	Hvordan kan reduksjonen av klasseforskjellene forklares ? Gjør rede for to forskjellige perspektiver på dette.

C.	Hvordan kan man forklare henholdsvis klassesegregering, kjønnsegregering og etnisk segregering på samme utdanningsnivå ? 

Sett som overskrift  UTDANNING OG KLASSE

OPPGAVE 3, juni 2004

I dagens fag- og samfunnsdebatter er klasseforhold på mange måter kommet i skyggen av liberale teorier.

I. Hvorfor er eiendomsrelasjonen så viktig i klasseteorier?
II. Drøft eventuelle metodologiske problemer eller dilemmaer knyttet til analyse av klassestruktur i moderne samfunn.
III. Arthur Stinchcombe hevder at: "Sociology really has only one independent variable, class." Hvordan tolker du dette utsagnet? Har klasseforhold noen betydning i fordelingen av sosiale goder i det norske samfunn, som for eksempel utdanning, arbeidskontrakter, kulturkonsum, velferdsytelser?

11. mai Makt - resursbaserte versus strukturalistiske tilnærminger Fredrik 	Engelstad
	Mann, The sources of social power, 1986 33
	Lukes, Power. A radical view, 1974 57
	Bourdieu, The forms of capital, 1986 17
	Foucault, Overvåkning og straff: Det moderne fengsels historie 50
	Christie, Straffens geografi, 1997 20

OPPGAVE 3, juni 1998

BRUK OMTRENT LIKE MYE PLASS PÅ HVER AV DELENE A, B OG C

Michael Foucault er en sentral inspirasjonskilde for den poststrukturalistiske retningen innen moderne sosiologisk teori.

a) Gjør rede for Foucaults maktbegrep.

b) Velg minst en annen forfatter på pensum som har et maktbegrep som skiller seg fra Foucaults. Sammenlikn de to maktbegrepene.

c) Flere feministiske teoretikere overtar Foucaults maktbegrep. Hvilke argumenter ville du gi i favør av og i disfavør av en slik overtakelse? 

Sett som overskrift:  Foucaults maktbegrep

OPPGAVE 2, juni 2002

Foucault og Bourdieu er begge sentrale maktteoretikere. 

1.	Gjør rede for respektive perspektiv og sentrale begreper

1.	Diskuter likheter og forskjeller i perspektivene

1.	Hvordan ville de ha undersøkt/studert;
•	makt innen akademia
•	akademias makt ( i forhold til annen makt

Sett som overskrift: MAKT

13. mai Velferdsstaten — komparativt, historisk og aktuelt MNH
	Esping Andersen, Gösta, Social Foundations of Post industrial Economies 90
	Kjølsrød, En tjenesteintens velferdsstat, 2003, 22
	Ellingsæter, Ulikhet i det postindustrielle samfunnet: Klasse, kjønn og 	generasjon, 1995 17

OPPGAVE A, juni 1999

I sin artikkel «Ulikhet i det postindustrielle samfunnet» behandler Anne Lise Ellingsæter tre ulikhetsdimensjoner: klasse, kjønn og generasjon. 

1.	Drøft hvorvidt Ellingsæters analyse kan sies å bygge på mellomnivåteorier.

1.	Velg en sosial endringsprosess som du selv anser som sentral i den norske utviklingen fra 1970-tallet og fram til i dag. Du behøver ikke nødvendigvis holde deg innenfor pensumet om sosial endring, du kan gjerne gå f.eks. til pensumtekstene klasse, kjønn eller sosial endring/livsløp. Du kan også velge en prosess som ikke er omtalt i pensum. Gi en framstilling av endringsprosessen, og knytt an til noen av de prosessene Ellingsæter analyserer.

1.	Kan du få fram andre sider av den endringsprosessen du har valgt ved å betrakte den i lys av en annen pensumforfatters perspektiv (velg en forfatter)?

Sett som oversikt: SOSIAL ENDRING I NORGE

OPPGAVE B, desember 2000

Studiet av den moderne europeiske velferdsstaten er et sentralt felt innenfor sosiologien. 

1. Gi en oversikt over Esping-Andersens analyser av de tre velferdsregimene han finner i den vestlige verden (den nordiske/sosialdemokratiske, den kontinantaleuropeiske/konservative og den anglo-amerikanske/liberale).

2. Gjør videre rede for Esping-Andersens analyse av den nye risikostrukturen som preger vår tids moderne vestlige samfunn.

3. Esping Andersen mener at den nordiske velferdsstaten har tilpasset seg denne nye risikostrukturen på en måte som er forskjellig fra de to andre regimenes tilpasning. Synes du at den norske velferdsstatens utvikling de siste tiårene bekrefter hans analyse?

Sett som oversikt: VELFERDSSTAT OG NY RISIKOSTRUKTUR

OPPGAVE B, desember 1999 

Studiet av den moderne europeiske velferdsstaten er et sentralt felt
innenfor sosiologien.

1. Gi en oversikt over Esping-Andersens analyser av de tre velferdsregimene han finner i den vestlige verden (den nordiske/sosialdemokratiske, den kontinantaleuropeiske/konservative og og den anglo-amerikanske/liberale).

2. Som en respons på kritikken fra feministiske velferdsstatsforskere innfører Esping-Andersen begrepene "familialisme" og "defamilialisering".
Gjør rede for hvordan han bruker disse begrepene til å analysere forskjellene mellom velfedrsregimenes utvikling siden tidlig på 1970-tallet.

3. Gi din vurdering av Esping-Andersens respons på kritikken: er den tilstrekkelig, eller finner du andre trekk ved hans analyse som fortsatt er  kritikkverdige sett fra den feministiske sosiologiens perspektiv?

Sett som oversikt: VELFERDSSTAT OG FAMILIE

18. mai Velferdsstat og livsløp MNH
	Esping Andersen, Gösta, Social Foundations of Post industrial Economies 90
	Elder, Lives and Social Change, 1991 24
	Bertaux, The Life Course Approach as a Challenge to the Social Sciences, 	1982 21

OPPGAVE 1, juni 1998 

OMTRENT HALVPARTEN AV OPPGAVEN VIES DEL B, OG DEL A OG C VIES EN FJERDEDEL HVER

a) Skisser  hovedpunkter og kjernebegreper i livsløpsperspektivet.

b) Drøft hvordan dette perspektivet har relevans for sosiologi mer generelt ved å ta opp hvordan det kan belyse to av de følgende tre tema innen faget vårt:

— framstillinger av selvet
— problematikk knyttet til analysenivå (mikro/makro)
— forståelse av sosial endring.

c) Velg en pensumforfatter som du mener med hell kunne ha anvendt livsløpsperspektivet og skisser kort hvordan det kunne påvirke forfatterens teoretiske argument og/eller metodiske tilnærming.

Sett som overskrift:  Livsløpsperspektivet.

OPPGAVE C, desember 1999

Livsløpsperspektivet påkaller seg stigende interesse i moderne sosiologi:

1.	Skisser hovedpunkter og kjernebegreper i livsløpsperspektivet.

1.	Drøft hvordan dette perspektivet har relevans for sosiologi mer generelt ved å ta opp hvordan det kan belyse to av de følgende tre tema innen faget vårt:
•	rollekompleksitet
•	problematikk knyttet til analysenivå (mikro/makro)
•	endringer av klassestrukturen.

1.	Velg en pensumforfatter som du mener med hell kunne ha anvendt livsløpsperspektivet 
og skisser kort hvordan det kunne påvirke forfatterens teoretiske argument og/eller metodiske tilnærming.

Sett som overskrift: LIVSLØPSPERSPEKTIVET

OPPGAVE 3, juni 2003

Bertaux og Elder kan sies å representere to forskjellige framgangsmåter (vedrørende metoder og datamateriale) når det gjelder livsløpsanalyse

A.	Gjør rede for Bertaux’ og Elders perspektiv og begrep. 

B.	Drøft eventuelle metodologiske dilemma eller problem knyttet til disse to framgangsmåtene. 

C.	Hvordan kan f.eks. identitet (velg gjerne et annet eksempel) studeres med Bertaux’ og Elders framgangsmåter? Drøft disse i forhold til hverandre. Hva er deres respektive styrke og svakhet?

Sett som overskrift; LIVSLØPSANALYSE

20. mai Avslutning MNH